Eseti meghatalmazás-minta
JOGI SZEMÉLY, JOGI SZEMÉLYISÉGGEL NEM RENDELKEZŐ EGYÉB SZERVEZET MEGHATALMAZÓ RÉSZÉRE

Alulírott
…………………...…………………………………………………………..(szervezeti képviselő)1
a(z)
	(adózó neve)	
	(adózó azonosító adatai)2	

részéről meghatalmazom
	(név)	
	(azonosító adatok)3	

(a megfelelőt kérjük x-szel jelölni)
	ügyvédet		ügyvédi irodát		európai közösségi jogászt	
						
	könyvelőt		adószakértőt		okleveles adószakértőt	
						
	adótanácsadót		nagykorú alkalmazottat / tagot 
, 	
						
	számviteli, könyvviteli szolgáltatásra vagy adótanácsadásra jogosult
_________________________________________________________________________ (név, azonosító adatok) gazdasági társaság, illetőleg egyéb szervezet alkalmazottját, tagját	

hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál (NAV) az adózó képviseletében az alábbi ügyben:4
	
eljárjon.

	Kérem, hogy a NAV az iratokat ne az ügyben eljáró meghatalmazottnak, hanem az adózó részére kézbesítse.5	

Kelt:...................................................., ….....év ……...............…hó ........nap.

..................................................	.................................................
(meghatalmazó aláírása)	(meghatalmazott aláírása)

Előttünk, mint tanúk előtt:6
(név)	(név)	
(lakcím)	(lakcím)	
(aláírás)	(aláírás)	

1. A meghatalmazást kiállító szervezeti (törvényes) képviselő (pl. ügyvezető) neve

2. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazó (adózó) egyértelműen beazonosítható. Például:
•	székhely, ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím
•	adóazonosító szám (adóazonosító jel, adószám)

3. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazott egyértelműen beazonosítható. Például:
•	természetes személyazonosító adatok (születési hely, idő, anyja neve)
•	székhely, ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím
•	ügyvédi, adótanácsadói, adószakértői, okleveles adószakértői igazolvány száma

4. A képviselendő ügy megjelölésekor kérjük, szíveskedjen figyelembe venni azt, hogy az adóhatósági ellenőrzés a jegyzőkönyv átadásával, illetve a postára adás napjával fejeződik be. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 120. § (1) bekezdése, illetve az Art. 123. §-a alapján az ellenőrzés megállapításai alapján hozott határozat kiadása már a hatósági eljárásban történik, ezért ha csak a megbízólevélen szereplő „ellenőrzésben való képviseletre” szól a meghatalmazás, a meghatalmazott az észrevétel benyújtására már nem jogosult. Ha tehát a meghatalmazó nem csak az eljárás ellenőrzési szakaszára, hanem az ellenőrzés befejezését követő hatósági eljárásra (beleértve az esetleges jogorvoslati eljárást is) meghatalmazást kíván adni, annak egyértelműen ki kell tűnnie (pl. „….ellenőrzés, beleértve az azt követő hatósági eljárást is”).

5. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 40. § (7) bekezdése értelmében, ha az ügyfélnek képviselője van, az iratokat (a személyes megjelenésre szóló idézés kivételével) a hatóság a képviselő részére küldi meg. Az eljárási képességgel rendelkező ügyfél azonban kérheti, hogy a hatóság akkor is a számára kézbesítse az iratokat, ha az ügyben képviselője van.
Ez utóbbi választását kérjük, szíveskedjen x-szel jelölni!

6. A Ket. 40/A. § (2) bekezdése értelmében az írásbeli meghatalmazást főszabályként közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. Kivétel ez alól az ügyvédnek adott meghatalmazás, ahhoz ugyanis nem szükséges tanúk alkalmazása, ha azt az ügyfél saját kezűleg írta alá.
Közokiratnak minősül a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 195. § (1) bekezdése alapján az olyan papír alapú vagy elektronikus okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve közigazgatási szerv ügykörén belül, a megszabott alakban állított ki, valamint az olyan okirat, amelyet jogszabály közokiratnak nyilvánított. A közokirat teljesen bizonyítja a benne foglalt intézkedést, vagy határozatot, továbbá az okirattal tanúsított adatok és tények valóságát, úgyszintén az okiratban foglalt nyilatkozat megtételét, valamint annak idejét és módját.
A teljes bizonyító erejű magánokirat az ellenkező bebizonyításáig teljes bizonyítékul szolgál arra, hogy kiállítója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, illetőleg elfogadta, vagy magára nézve kötelezőnek ismerte el, amennyiben a Pp. 196. § (1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike fennáll, így pl.:
-	a kiállító az okiratot elejétől a végéig kézírással saját kezűleg írta és aláírta (a gépírással vagy számítógép segítségével történő írás akkor sem egyenértékű a kézírással, ha az a kiállítótól származik);
-	két tanú az okiraton – lakóhelyének (címének) feltüntetése mellett – aláírásával igazolja, hogy a kiállító a nem általa írt okiratot előttük írta alá, vagy aláírását előttük saját kezű aláírásának ismerte el;
-	a kiállító aláírása vagy kézjegye az okiraton bíróilag vagy közjegyzőileg hitelesítve van;
-	a gazdálkodó szervezet által üzleti körében kiállított okiratot szabályszerűen aláírták.
Gazdálkodó szervezeten a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § c) pontjában megjelölt szervezeteket kell érteni, melyek a következők: az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági egyesülés, az európai területi együttműködési csoportosulás, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat, az erdőbirtokossági társulat, a végrehajtói iroda, az egyéni cég, továbbá az egyéni vállalkozó. Az állam, a helyi önkormányzat, a költségvetési szerv, az egyesület, a köztestület, valamint az alapítvány gazdálkodó tevékenységével összefüggő polgári jogi kapcsolataira is a gazdálkodó szervezetre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, kivéve, ha a törvény e jogi személyekre eltérő rendelkezést tartalmaz.

A fentiek alapján a gazdálkodó szervezet által üzleti körében kiállított okirat – így a meghatalmazás is – teljes bizonyító erejű magánokiratnak minősül, ha azt szabályszerűen aláírták. Ezért a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet által adott meghatalmazás esetén csak akkor szükséges a tanúk alkalmazása (az ügyvédnek adott meghatalmazás kivételével), ha a meghatalmazó olyan, az Art. 178. § 9. pontjában felsorolt egyéb szervezet, amely nem minősül gazdálkodó szervezetnek (szakcsoport, polgári jogi társaság, társasház, társasüdülő, társasgarázs, építőközösség és minden más, jogi személyiséggel nem rendelkező személyi egyesülés).

Kérjük, hogy a meghatalmazott az adóhatóság előtti személyes megjelenése esetén személyének azonosítása, illetve képviselői minőségének igazolása érdekében a megfelelő dokumentumokat is hozza magával (személyazonosító igazolvány, vagy más, a személyazonosságát igazoló érvényes hatósági igazolvány: pl. érvényes útlevél vagy a kártyaformátumú vezetői engedély, illetve az adótanácsadói, adószakértői igazolvány stb.).