Eseti meghatalmazás-minta
MAGÁNSZEMÉLY, EGYÉNI VÁLLALKOZÓ MEGHATALMAZÓ RÉSZÉRE

Alulírott
	(név)	
	(azonosító adatok)1	

meghatalmazom
	(név)	
	(azonosító adatok)2	

(a megfelelőt kérjük x-szel jelölni)
	ügyvédet		ügyvédi irodát		európai közösségi jogászt	
						
	könyvelőt		adószakértőt		okleveles adószakértőt	
						
	adótanácsadót		nagykorú alkalmazottat (egyéni vállalkozó meghatalmazó esetén) 	
				
	adótanácsadót				

	számviteli, könyvviteli szolgáltatásra vagy adótanácsadásra jogosult
_________________________________________________________________________ (név, azonosító adatok) gazdasági társaság alkalmazottját, tagját	

	nagykorú magánszemélyt
adószakértőt	

hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál (NAV) képviseletemben az alábbi ügyben:3

eljárjon.

	Kérem, hogy a NAV az iratokat ne az ügyben eljáró meghatalmazottnak, hanem az adózó részére kézbesítse.4	

Kelt:...................................................., ….....év ……...............…hó ........nap.

..................................................	.................................................
(meghatalmazó aláírása)	(meghatalmazott aláírása)

Előttünk, mint tanúk előtt:5
(név)	(név)	
(lakcím)	(lakcím)	
(aláírás)	(aláírás)	

1. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazó egyértelműen beazonosítható. Például:
•	természetes személyazonosító adatok (születési hely, idő; anyja neve)
•	székhely, ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím
•	adóazonosító szám (adóazonosító jel, adószám)

2. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazott egyértelműen beazonosítható. Például:
•	természetes személyazonosító adatok (születési hely, idő, anyja neve)
•	székhely, ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím
•	ügyvédi, adótanácsadói, adószakértői, okleveles adószakértői igazolvány száma

3. A képviselendő ügy megjelölésekor kérjük, szíveskedjen figyelembe venni azt, hogy az adóhatósági ellenőrzés a jegyzőkönyv átadásával, illetve a postára adás napjával fejeződik be. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 120. § (1) bekezdése, illetve az Art. 123. §-a alapján az ellenőrzés megállapításai alapján hozott határozat kiadása már a hatósági eljárásban történik, ezért ha csak a megbízólevélen szereplő „ellenőrzésben való képviseletre” szól a meghatalmazás, a meghatalmazott az észrevétel benyújtására már nem jogosult. Ha tehát a meghatalmazó nem csak az eljárás ellenőrzési szakaszára, hanem az ellenőrzés befejezését követő hatósági eljárásra is (beleértve az esetleges jogorvoslati eljárást is) meghatalmazást kíván adni, annak egyértelműen ki kell tűnnie (pl. „….ellenőrzés, beleértve az azt követő hatósági eljárást is”).

4. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 40. § (7) bekezdése értelmében, ha az ügyfélnek képviselője van, az iratokat (a személyes megjelenésre szóló idézés kivételével) a hatóság a képviselő részére küldi meg. Az eljárási képességgel rendelkező ügyfél azonban kérheti, hogy a hatóság akkor is a számára kézbesítse az iratokat, ha az ügyben képviselője van.
Ez utóbbi választását kérjük, szíveskedjen x-szel jelölni!

5. A Ket. 40/A. § (2) bekezdése értelmében az írásbeli meghatalmazást főszabályként közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. Kivétel ez alól az ügyvédnek adott meghatalmazás, ahhoz ugyanis nem szükséges tanúk alkalmazása, ha azt az ügyfél saját kezűleg írta alá.
Közokiratnak minősül a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 195. § (1) bekezdése alapján az olyan papír alapú vagy elektronikus okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve közigazgatási szerv ügykörén belül, a megszabott alakban állított ki, valamint az olyan okirat, amelyet jogszabály közokiratnak nyilvánított. A közokirat teljesen bizonyítja a benne foglalt intézkedést, vagy határozatot, továbbá az okirattal tanúsított adatok és tények valóságát, úgyszintén az okiratban foglalt nyilatkozat megtételét, valamint annak idejét és módját.
A teljes bizonyító erejű magánokirat az ellenkező bebizonyításáig teljes bizonyítékul szolgál arra, hogy kiállítója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, illetőleg elfogadta, vagy magára nézve kötelezőnek ismerte el, amennyiben a Pp. 196. § (1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike fennáll, így pl.:
-	a kiállító az okiratot elejétől a végéig kézírással saját kezűleg írta és aláírta (a gépírással vagy számítógép segítségével történő írás akkor sem egyenértékű a kézírással, ha az a kiállítótól származik);
-	két tanú az okiraton – lakóhelyének (címének) feltüntetése mellett – aláírásával igazolja, hogy a kiállító a nem általa írt okiratot előttük írta alá, vagy aláírását előttük saját kezű aláírásának ismerte el;
-	a kiállító aláírása vagy kézjegye az okiraton bíróilag vagy közjegyzőileg hitelesítve van;
-	a gazdálkodó szervezet által üzleti körében kiállított okiratot szabályszerűen aláírták (gazdálkodó szervezeten a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. § c) pontjában megjelölt szervezeteket kell érteni).
A Ptk. fenti rendelkezése alapján gazdálkodó szervezetnek tekintendő (többek közt) az egyéni vállalkozó is, ezért az általa üzleti körében kiállított okirat – így a meghatalmazás is – teljes bizonyító erejű magánokiratnak minősül, ha azt szabályszerűen aláírták.

A fentiekből következően a tanúk alkalmazása (az ügyvédnek adott meghatalmazás kivételével) csak abban az esetben szükséges, amikor a meghatalmazó (nem egyéni vállalkozó) magánszemély.

Egyéni cég meghatalmazó esetében kérjük, hogy a „jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet meghatalmazó részére” rendszeresített eseti meghatalmazás-mintát szíveskedjen használni, mert az egyéni cég az Art. 178. § 9. pontja alapján jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetnek minősül.

Kérjük, hogy a meghatalmazott az adóhatóság előtti személyes megjelenése esetén személyének azonosítása, illetve képviselői minőségének igazolása érdekében a megfelelő dokumentumokat is hozza magával (személyazonosító igazolvány, vagy más, a személyazonosságát igazoló érvényes hatósági igazolvány, pl. érvényes útlevél vagy a kártyaformátumú vezetői engedély, illetve az adótanácsadói, adószakértői igazolvány stb.).